7 червня представники Центральної виборчої комісії взяли участь в експертному круглому столі «Кіберзагрози для виборчого процесу в Україні», організованому за підтримки Міжнародної фундації виборчих систем (IFES).

У своєму виступі Голова Центральної виборчої комісії Михайло Охендовський наголосив на важливості питань кібербезпеки та прозорості процесу ідентифікації відповідних загроз напередодні виборів 2019 року.

Зокрема, він зазначив, що до травня 2014 року питання кібербезпеки в Україні публічно обговорювались, як правило, лише в контексті кіберзлочинності у банківській галузі або захисту критичної інфраструктури. У контексті ж виборів ця проблематика була предметом інтересу фахівців тільки тих структур, які безпосередньо займалися питаннями захисту інформаційних ресурсів Центральної виборчої комісії, – власне самої Комісії, Служби безпеки України і Державної служби спеціального зв’язку та технічного захисту інформації.

– Проте після масованої хакерської атаки на інформаційні ресурси Центральної виборчої комісії 22 травня 2014 року усі зрозуміли, що питання кібербезпеки остаточно стали складовою частиною підготовки будь-яких загальнонаціональних виборів в Україні, а відтак становитимуть і публічний інтерес, – продовжив Голова Комісії. – Тоді ми на практиці відчули важливість першого з двох компонентів кібернетичної безпеки будь-яких виборів – безпеки інформаційних ресурсів, обладнання та даних, які використовуються органами управління виборчим процесом.

Своєю чергою другий компонент кібербезпеки виборів – захист інформаційних просторів суверенних держав – став предметом суспільного інтересу, професійних досліджень, дискусій та практичних дій державних інституцій і приватних корпорацій після виборів Президента США 2016 року.

За словами Михайла Охендовського, інформаційний простір є тим середовищем, у якому формується воля виборця відносно кандидатів на виборах. Відтак можна вважати, що зміст виборчих бюлетенів на момент закінчення голосування значною мірою є продуктом відповідного інформаційного простору. При цьому фейкові новини та фейкова інформація про кандидатів трансформуються в цілком реальні юридичні результати голосування, в політичні структури парламентів або конкретні особистості голів держав.

Окрім того, як зазначив Голова Комісії, незалежно від того, коли в нашій державі відбудуться наступні загальнонаціональні вибори – у 2018 році, як дехто вважає, чи у 2019-му, як переконані всі – потреби України у кібернетичному захисті їх підготовки та проведення будуть чи не найвищими у світі.

При цьому він наголосив, що найбільша небезпека і найбільш серйозні кіберзагрози українським виборам будуть походити не з території Російської Федерації, як запевняють одні, і не з території Сполучених Штатів Америки, як вважають інші. Головні загрози будуть традиційно з?являтися з території самої України. "На жаль, ніхто не здатен сильніше дискредитувати українські вибори і підірвати довіру суспільства до їхніх результатів, ніж українські політики", – зауважив Михайло Охендовський. "Можна прогнозувати, що ситуація з кіберзагрозами на наступних виборах буде подібною до використання так званого "адмінресурсу". Хто завжди використовує адмінресурс на українських виборах? Кожен, хто його має. Організаторам виборів невідомі випадки добровільної відмови кандидатів від протиправної поведінки. Можна прогнозувати, що деякі майбутні штаби будуть намагатися отримати доступ і до каналів передачі, і до самої інформації, якою будуть оперувати організатори виборів. Мабуть, жоден штаб не буде гребувати можливістю викривлення інформаційного простору шляхом поширення фейкових новин та дезінформації відносно інших кандидатів. Якщо на друге ЦВК безпосереднього впливу не матиме, то унеможливити перше – одне з наших пріоритетних завдань", - продовжив Голова ЦВК.

За його словами, ще не всі державні органи зрозуміли серйозність викликів, які стоятимуть і перед ЦВК, і перед Україною у 2019 році. Попри всі зусилля Комісії, торік їй так і не вдалося переконати ані Уряд, ані Верховну Раду у тому, що для успішної протидії сучасним кіберзагрозам Центральній виборчій комісії необхідно мати і сучасне обладнання. "Вибори у 2019 році. Для чого вам гроші на ці цілі у 2018?", – лунало у відповідь на аргументовані бюджетні запити ЦВК. У результаті зараз, як і рік тому, потреба у коштах на закупівлю відповідного обладнання продовжує становити близько 36 млн. грн. "Без запровадження нового обладнання та нових підходів до захисту власних інформаційних ресурсів у 2019 році Центральній виборчій комісії буде складніше гарантувати той рівень кібербезпеки виборів, який ми змогли гарантувати у 2014-ому. Діяти у цьому напрямку потрібно вже зараз – до осені цього року", - сказав Михайло Охендовський.

В обговоренні питань круглого столу, яке модерувала старший радник з питань виборів IFES Юлія Шипілова, також взяли участь представники ЦВК – начальник управління інформатизації Секретаріату ЦВК Валерій Стріганов та заступник керівника Служби розпорядника Державного реєстру виборців Андрій Версаль, міжнародні експерти IFES з кібербезпеки, представники Державної служби спеціального зв’язку та захисту інформації України, Служби безпеки України, Національної поліції України, Представництв НАТО та ЄС в Україні, Ради національної безпеки і оборони України, Координатора проектів ОБСЄ в Україні та провідних організацій громадянського суспільства.

Учасники круглого столу предметно обговорили виклики у сфері кібербезпеки, що стоять перед Центральною виборчою комісією напередодні виборів 2019 року, міжнародний досвід щодо забезпечення кібербезпеки під час виборів, а також основні заходи, яких необхідно вжити для координації зусиль зацікавлених сторін у сфері протидії кіберзагрозам. У рамках заходу також були представлені попередні висновки та рекомендації за результатами оцінки потреб, яку проводять міжнародні експерти IFES в період з 4 по 8 червня, з метою визначення проблематики в галузі кібербезпеки у виборчому процесі в Україні.

Відділ взаємодії із засобами масової інформації
Секретаріату Центральної виборчої комісії

8.06.2018 р.