27 – 28 березня у Києві пройшла міжнародна конференція "Використання новітніх інформаційних технологій у виборчому процесі: виклики, ризики, перспективи", яку Центральна виборча комісія провела спільно з Офісом Ради Європи в Україні, Міжнародною фундацією виборчих систем в Україні (IFES) та Координатором проектів ОБСЄ в Україні. Захід був організований з метою обміну досвідом з виборчими органами іноземних держав, міжнародними організаціями щодо організації виборчого процесу із застосуванням новітніх інформаційних технологій, підготовки пропозицій стосовно можливостей його використання під час організації підготовки і проведення виборів в Україні, вдосконалення законодавства із зазначених питань.
У конференції взяли участь делегації центральних виборчих органів чотирьох країн: Грузії, Республіки Молдови, Латвійської та Литовської Республік. Також до роботи в рамках заходу були запрошені представники органів державної влади України та органів місцевого самоврядування, народні депутати України, представники міжнародних організацій, які опікуються організацією та проведенням виборів, міжнародні та національні експерти (провайдери RSM компаній, національних телекомунікаційних та IT компаній), громадські організації.
Відкриваючи захід, Голова Комісії Михайло Охендовський, зокрема, зауважив, що нинішня конференція має стати черговим кроком в обговоренні ініціатив щодо використання новітніх інформаційних технологій у виборчому процесі, яке ЦВК започаткувала ще торік.
– Добре відомо, що в передових цивілізованих країнах світу громадськість дізнається про попередні результати підрахунку голосів на виборчих дільницях вже наступного ранку після дня голосування. В Україні рахують голоси не менш швидко. Проте результати такого підрахунку спочатку стають відомими політичним партіям, які беруть участь у виборах, від їхніх спостерігачів на виборчих дільницях.
На жаль, у ЦВК відсутня така можливість. Адже на сьогодні Єдина інформаційно-аналітична система "Вибори" має дворівневу архітектуру, нижнім рівнем якої є окружні виборчі комісії. Саме після отримання інформації від них Комісія може поінформувати громадськість про зміст протоколів всіх дільничних виборчих комісій. Водночас, відомо, і з якими труднощами доводиться стикатися членам ДВК на етапі підготовки протоколів для передачі в ОВК, і скільки часу доводиться витрачати ЦВК на збір відомостей про зміст всіх протоколів ДВК.
Відтак, як свідчить динаміка надходжень протоколів про підрахунок голосів за останні виборчі процеси, Комісія може запропонувати і українському суспільству, і міжнародному співтовариству повідомлення про результати обробки протоколів усіх дільничних виборчих комісій лише на п'ятий–сьомий день після дня голосування. А на останніх парламентських виборах 2014 року відомості про зміст протоколів з останньої виборчої дільниці останнього виборчого округу були введені до Єдиної інформаційно-аналітичної системи "Вибори" аж на 11 день після дня голосування, – наголосив М.Охендовський.
При цьому, за його словами, не обов'язково, щоб ці результати були сфальсифіковані або з ними провели певні маніпуляції на шляху надходження до Комісії. Проблема полягає в тому, що чим більше проходить часу від моменту завершення голосування до моменту, коли суспільство дізнається про результати підрахунку голосів, тим меншим стає рівень його довіри до виборів в цілому.
Аби у майбутньому докорінно змінити ситуацію, ЦВК виступає з ініціативою щодо повної комп'ютеризації роботи всіх без винятку дільничних виборчих комісій. Це дасть змогу отримувати Комісії відомості про зміст протоколів ДВК про підрахунок голосів виборців одразу після його завершення і безпосередньо з виборчих дільниць.
– Разом з тим, наша головна мета полягає навіть не в тому, щоб кожна виборча дільниця була оснащена комп'ютером та принтером. Найголовнішим завданням на сьогодні, на мій погляд, має стати забезпечення доступності телекомунікаційних послуг для кожної ДВК. Тож як тільки в розпорядженні цих комісій з'являться засоби транспортування відповідної інформації, можна буде вирішувати питання подальшого впровадження новітніх технологій.
Зокрема, розглянути можливість забезпечення ДВК сканерами, іншими сучасними електронними пристроями, які б автоматизували та значно пришвидшили підрахунок голосів виборців. Також можна було б у майбутньому розглянути можливість складання електронних протоколів про підрахунок голосів, які б засвідчувалися електронними цифровими підписами членів ДВК і надсилалися відразу до Центральної виборчої комісії, – зазначив Голова Комісії.
Своєю чергою, координатор проектів ОБСЄ в Україні Посол Вайдотас Верба зауважив, що впровадження нових інформаційних технологій у виборчий процес має стати результатом ретельного аналізу існуючого досвіду. При цьому дуже важливо визначити й оцінити переваги, недоліки та можливі ризики їх впровадження.
Схожу думку висловив і директор проекту Міжнародної фундації виборчих систем (IFES) в Україні Пітер Ербен, зазначивши, що практично всі інформаційні технології, які сьогодні використовуються, пов'язані зі значними викликами. Тож їх впровадження потребує відповідного опрацювання та обережності.
В контексті цього заступник голови Офісу Ради Європи в Україні Олена Литвиненко наголосила, що Кодекс належної практики у виборчих справах Венеціанської комісії передбачає, що неодмінною умовою застосування інформаційних технологій у виборах є забезпечення достовірності результатів виборів, довіри до них з боку виборців, а також захищеність відповідних даних від протиправних втручань. Саме тому, за її словами, для Ради Європи дуже важливо підтримувати всі дискусії зацікавлених осіб, що стосуються застосування новітніх інформаційних технологій.
Протягом пленарних засідань конференції її учасники обговорили існуючий міжнародний досвід у сфері використання новітніх технологій у виборчому процесі, можливість їх запровадження в Україні та шляхи підвищення довіри суспільства до результатів виборів у контексті використання новітніх технологій.
Під час заходу як один із варіантів модернізації адміністрування результатів підрахунку голосів також було презентовано проект модернізації ЄІАС "Вибори" в частині можливості застосування електронного цифрового підпису для формування протоколів виборчих комісій, а також ініціативи ЦВК щодо запровадження нових форм виборчих бюлетенів з виборів народних депутатів України для голосування в багатомандатному виборчому окрузі та одномандатних виборчих округах.
В результаті широкої дискусії та змістовного обговорення порушених на конференції проблем учасники заходу дійшли спільної думки, що впровадження новітніх технологій у виборчому процесі має здійснюватися поступово, із врахуванням існуючого позитивного та негативного досвіду, а також можливих ризиків, пов'язаних з цим. Своєю чергою запровадження новітніх технологій має сприяти вдосконаленню виборчого процесу.
Зокрема, йдеться про вдосконалення процедури підрахунку голосів та встановлення підсумків виборів шляхом автоматизованої обробки даних, а в перспективі – автоматизованого формування відповідних протоколів в автоматизованій інформаційно-аналітичній системі з включенням до такої системи рівня ДВК. При цьому мають бути забезпечені можливості верифікації результатів голосування, захисту даних, отримання доказів для оскарження результатів виборів у суді, що сприятиме підвищенню довіри до результатів виборів як з боку виборців, так й інших суб'єктів виборчого процесу.
Окрім того, потребує уніфікації виборча документація, передусім протоколи про підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці, про повторний підрахунок голосів виборців на виборчій дільниці з виключенням із них відомостей, які не впливають на встановлення результатів голосування. Це має стати необхідною передумовою для запровадження технічних засобів для підрахунку голосів виборців.
Також учасники конференції погодилися з необхідністю зміни підходів до формування, підготовки та функціонування виборчих комісій, впровадження яких забезпечувало б професійний та сталий склад цих комісій. Наприклад, – запровадити обов'язкову сертифікацію кандидатур до керівного складу окружних та дільничних виборчих комісій, які пройшли навчання. Подібні зміни стали б додатковим чинником підвищення фахового рівня членів виборчих комісій, як необхідної передумови використання ними новітніх технологій під час здійснення покладених на комісії повноважень.
Разом з тим, під час заходу зазначалося, що наразі в українському суспільстві існує низький рівень довіри до виборів. Відтак будь-яким змінам виборчого законодавства, реалізація яких призведе до впровадження у виборчий процес новітніх технологій, зокрема під час здійснення голосування, підрахунку голосів виборців, встановлення підсумків та результатів виборів, мав передувати процес професійних обговорень, дискусій за участю науковців, експертів, практиків, представників політичних партій, громадянського суспільства. Не менш важливими мають стати й просвітницькі заходи щодо популяризації можливих переваг нововведень серед виборців. Проведена конференція стала проміжним етапом у такому обговоренні.
З цього приводу М.Охендовський зазначив, що Комісія абсолютно не має намірів ініціювати революційні зміни в питаннях адміністрування результатів виборів без врахування думки громадянського суспільства, політичних партій, парламентських фракцій, інших зацікавлених осіб.

– А загалом, на моє переконання, запровадження новітніх інформаційних технологій в Україні може і повинно стати засобом підвищення рівня довіри суспільства до результатів виборів. Якщо запровадження таких технологій відбуватиметься за широкої дискусії, підтримки всіх зацікавлених суб'єктів та за умови всебічної оцінки потенційних ризиків до прийняття остаточних рішень, – наголосив Голова Комісії.

Відділ взаємодії із засобами масової інформації
Секретаріату Центральної виборчої комісії

28.03.2017 р.