Члени Центральної виборчої комісії взяли участь у круглому столі "Забезпечення політичних прав громадян за кордоном та безпекові виклики для участі у політичному житті у післявоєнний період", під час якого обговорили разом з народними депутатами України та експертами питання організації голосування за кордоном, а також безпекові виклики підготовки і проведення повоєнних виборів.

Захід було організовано Комітетом Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування за сприяння і підтримки, зокрема, Міжнародної фундації виборчих систем (IFES) та Всеукраїнської громадської організації "Громадянська мережа "ОПОРА".

"Проблематика, яка наразі піднімається, є актуальною та залишиться такою і надалі. Навіть після перемоги очікується, що в Україні збережеться певна небезпека для громадян, тому ми маємо адаптувати нашу демократію під виклики майбутнього. Дуже важливо, щоб після закінчення війни ми могли вберегти людей від можливих загроз і у той же час реалізували всі функції держави. Конституція забезпечує громадянам право на здійснення народного волевиявлення. Водночас існує норма про те, що життя і здоровʼя людини є найвищою соціальною цінністю. Саме ці норми держава враховує під час прийняття рішень", – наголосив під час круглого столу заступник Голови Комісії Віталій Плукар.

Учасники заходу зауважили і фінансово-господарську складову підготовки до повоєнних виборів.

Заступник Голови Комісії Сергій Дубовик зосередив увагу учасників круглого столу на організаційно-фінансових проблемах, повʼязаних із організацією проведення післявоєнних виборів, зокрема, на фінансово-логістичних викликах та проблемах, повʼязаних зі збільшенням кількості громадян України, які перебувають за кордоном.

Своєю чергою член Комісії Сергій Постівий акцентував увагу на необхідності вжиття підготовчих заходів до організації голосування за кордоном вже зараз. Це пов’язано зі складністю і необхідністю узгодження з урядами країн, в яких перебувають громадяни України, цілої низки заходів: отримання максимально повної інформації про наших виборців в цій країні, можливість сприяння країною в отриманні додаткових приміщень для голосування, вирішення безпекових, логістичних питань, інструментів інформування наших виборців про виборчі процедури тощо.

За його словами, кожна країна має ці питання опрацювати відповідно до свого законодавства та повідомити власні спроможності чи можливо навіть необхідність законодавчого врегулювання окремих процедур. Це займе багато часу, саме тому вже зараз Уряд України, ЦВК та МЗС має цю роботу розпочати. В іншому ж випадку є загроза, що провести вибори за кордоном на належному рівні не вдасться.

"Незалежно від імовірної дати наступних виборів, ми маємо готуватись до виборів вже зараз, оскільки та кількість викликів, з якими ми зіштовхуємось у зв’язку з військовими діями, потребують врегулювання дуже багатьох процедур як всередині країни, так і за кордоном. А для того, щоб сформувати потреби для урядів інших країн щодо сприяння в організації наших виборців, має бути визначений порядок та процедури проведення перших післявоєнних виборів. Саме тому необхідно невідкладно законодавчо врегулювати їх проведення", – зазначив Сергій Постівий.

Учасники дискусії обмінялись фаховими думками і щодо інших питань, таких як ставлення до виборчого права людей, звинувачених у колабораціонізмі, збереження виборчих стандартів та довіри до результатів виборів.

Довідково. Відповідно до дослідження IFES, на кінець жовтня 2022 року понад 6,5 мільйонів людей залишались внутрішньо переміщеними особами в Україні і близько 7,8 мільйонів українців вимушено осіли в Європі, рятуючись від бойових дій.

Серед держав, з якими Україна межує на заході, найбільшу кількість вимушених мігрантів на середину листопада 2022 року прийняла Польща - 1 497 849 українських громадян офіційно отримали в цій країні тимчасовий захист. За даними опитування, проведеного консалтинговою компанією EWL, 94% українських вимушених мігрантів, які перетнули кордон з Польщею, –жінки.

Більшість вимушених мігрантів (56%) хочуть повернутись в Україну після закінчення війни. Лише кожен третій опитуваний заявляє про бажання залишитись у Польщі на довше.

Враховуючи, що до війни в Польщі працювало від 1 до 1,5 мільйона громадян України, а під час голосування в закордонних дипломатичних установах України відзначались довгі черги, різке зростання корпусу виборців значно ускладнить процес волевиявлення.

Друга за кількістю українців – вимушених мігрантів країна-член Європейського Союзу – Німеччина. Там станом на середину листопада 2022 року офіційно отримали тимчасовий захист 1 019 789 наших співвітчизників. Третя – Чехія, з 460 219 українськими громадянами, зареєстрованими у програмі тимчасового захисту.

Пресслужба
Секретаріату Комісії