Центральна виборча комісія, маючи багаторічний досвід і практику адміністрування виборчих процесів, на сьогодні вбачає одним із своїх першочергових завдань напрацювання пропозицій, що можуть стати основою для удосконалення виборчого законодавства, спрямованого на забезпечення організації підготовки і проведення виборів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні.

Відповідну роботу Комісія розпочала ще в 2022 році, підготувавши спільно з міжнародними інституціями, інститутами громадянського суспільства, діяльність яких пов'язана з громадським контролем за дотриманням виборчих прав громадян та їх захистом, законодавчі пропозиції, спрямовані на забезпечення організації післявоєнних виборів. У вересні минулого року ці пропозиції були схвалені ЦВК та надіслані Комітету Верховної Ради України з питань організації державної влади, місцевого самоврядування, регіонального розвитку та містобудування для розгляду та врахування під час підготовки відповідних законопроєктів.

Також Міжнародною фундацією виборчих систем (IFES) у межах співпраці з ЦВК було проведено технічну оцінку процесу організації Україною голосування за кордоном з метою здійснення ґрунтовного аналізу всіх його викликів та можливостей. У звіті за результатами такої оцінки, проєкт якого було презентовано і членам Комісії у грудні 2022 року, відображено переваги та недоліки трьох найбільш поширених у світі альтернативних способів голосування виборців за кордоном: розширеного персонального голосування (додаткові виборчі дільниці за межами дипломатичних установ), поштового та електронного (інтернет) голосування.

Тож ЦВК ще з минулого року активно напрацьовує алгоритми та механізми організації підготовки й проведення післявоєнних виборів. З метою структуризації такої роботи та налагодження якісної комунікації з усіма зацікавленими сторонами у березні поточного року в Комісії було створено три робочих групи.

Так, група, яку очолює заступник Голови ЦВК Сергій Дубовик, напрацьовує організаційні та інші необхідні заходи для забезпечення проведення виборів після припинення чи скасування воєнного стану в Україні. Зокрема, йдеться про заходи, що мають вжити Комісія та виборчі комісії нижчого рівня на кожному етапі повоєнних виборчих процесів.

Також аналізується необхідне матеріально-технічне забезпечення післявоєнних виборів, зокрема в частині такого забезпечення місцевими органами виконавчої влади та органами місцевого самоврядування. Окрім того, визначатимуться заходи запобігання або мінімізації впливу на вибори ризиків, повʼязаних із наслідками широкомасштабної збройної агресії рф проти України.

Ще одним напрямом напрацювань цієї робочої групи є питання фінансового забезпечення підготовки та проведення післявоєнних виборів. Насамперед, мають бути проаналізовані статті видатків для організації виборів та визначені потенційно можливі нові такі статті для їх фінансування. При цьому опрацьовуються питання щодо оптимізації таких видатків для раціонального використання коштів Державного бюджету.

"Ми поки що не готові назвати точні суми для організації виборів, що чекають країну попереду. Адже знаходимось у стані війни, тож всі попередні підрахунки є дуже приблизними. Але вже зараз можна констатувати, що повоєнні вибори обійдуться значно дорожче, аніж вибори, які ми організовували до повномасштабного вторгнення", – зазначив Сергій Дубовик.

Своєю чергою робоча група під керівництвом заступника Голови ЦВК Віталія Плукаря займається напрацюванням оптимальних механізмів актуалізації відомостей про виборців. Йдеться про виборців, чиї виборчі адреси відносяться до територій України, що зазнали тимчасової окупації з 2014 року. А також про тих, які у результаті чи з метою уникнення негативних наслідків збройної агресії рф, тимчасової окупації нею частини території України або через інші обставини воєнного характеру стали внутрішньо переміщеними особами чи виїхали за межі країни.

Окрім того, опрацьовуються нові підходи і способи щодо складання списків виборців та розширення можливостей включення до них виборців, зокрема в день голосування. У фокусі цієї робочої групи й розробка заходів, спрямованих на актуалізацію бази даних Державного реєстру виборців, зокрема визначення механізмів її якісного наповнення.

"Ми прагнемо знайти максимально реалістичні, ефективні та оптимальні механізми актуалізації відомостей про виборців з урахуванням права кожного громадянина України на здійснення народного волевиявлення, яке гарантоване йому Конституцією України. Нашим завданням є максимально, наскільки це можливо, наповнити та актуалізувати дані Державного реєстру виборців для проведення повоєнних виборів в Україні, задля забезпечення можливості кожного громадянина вільної України голосувати на виборах", – розповів Віталій Плукар.

Ще одна робоча група, яку очолює член ЦВК Сергій Постівий, напрацьовує пропозиції щодо організації голосування виборців, які проживають або на день проведення голосування на виборах перебувають на території іноземної держави. Насамперед триває вивчення та обговорення питань спрощення виборчих процедур та додаткових заходів підвищення пропускної спроможності на закордонних виборчих дільницях. При цьому аналізується світовий досвід голосування виборців за кордоном та можливість його застосування Україною у післявоєнних умовах.

Окрім того, ця робоча група має дослідити переваги і недоліки розширеного особистого, поштового та електронного (інтернет) голосування виборців, зокрема здійснити оцінку ризиків та підрахунок можливих витрат щодо кожного з таких способів голосування, та напрацювати порядок дій у разі їх впровадження під час повоєнних виборів. А за потреби – підготувати пропозиції відповідних змін до виборчого законодавства щодо зазначених способів організації процесу голосування виборців у закордонному виборчому окрузі.

"Тема голосування наших виборців за кордоном і до повномасштабної війни була окремою проблемою, яка потребувала вирішення: невелика кількість дільниць та складна логістика для виборця. Зараз йдеться про мільйони українців за кордоном, які повинні бути забезпечені правом обирати. З цим, на жаль, і виникає багато труднощів", – наголосив Сергій Постівий.

Слід також додати, що активну участь у засіданнях робочих груп беруть народні депутати України, представники профільних міжнародних та громадських організацій, експерти. Така синергія представників Комісії, законодавців та громадськості має дати змогу напрацювати оптимальні й дійсно ефективні шляхи організації підготовки та проведення повоєнних виборів, які стануть найскладнішими в історії нашої держави.

Пресслужба
Секретаріату Комісії